Brīnišķīgi smaržo, dod
gardas ogas, piesaista apputeksnētājus – tāda ir zelta
jāņoga (Ribes aureum). Latvijā lielākā zelta jāņogu kolekcija ir Nacionālajā botāniskajā dārzā, bet arī dažādās stādaudzētavās pieejami
šā auga dēsti.
Kaut nu dārzeņi, augļi un košumaugi augtu tik spēcīgi un neapturami kā nezāles! – Tā ienāk prātā vismaz reizi nedēļā, it sevišķi pēc siltāka un mitrāka perioda, aplūkojot dobītes dārzā. Agronoms Māris Narvils uzsver – bioloģiskajā dārzeņu audzēšanā nezāles ir viens no galvenajiem ražu limitējošiem faktoriem, tāpēc ar tām jācīnās rūpīgi. Viena no metodēm ir augsnes mulčēšana, taču ne vienmēr tā ir veikta un ne vienmēr iespējama.
Tūliņ plauks un ziedēs gaiļbiksītes. Parasti šo pavasara augu izmantojam tējām, taču gan tā ziedus, gan lapiņas var iekļaut svaigus arī ēdienkartē – salātos, bet arī kā vitamīniem bagātu piedevu pie zupām, mērcēm, kartupeļu biezeņa un citiem ēdieniem. Jāatceras – ēšanai un tējām paredzētas gaiļbiksītes ievācamas vietās, kas nav ceļu, apdzīvotu vietu vai rūpniecības objektu tuvumā!
Pavasaris ir laiks, kad mostas ērces – to zina katrs aktīvs dabā gājējs. Ērču encefalīts ir bīstama slimība, kas var atstāt ļoti smagas sekas, un katrs cilvēks var sevi pasargāt no šīs slimības vakcinējoties. Diemžēl no Laimas slimības jeb laimboreliozes vakcīna nepasargā, tādēļ cilvēkam jābūt uzmanīgam, attiecīgi saģērbjoties un ievērojot citus piesardzības pasākumus, gan atrodoties dabā, gan atgriežoties mājās. Kā liecina Slimību profilakses un kontroles centra (SPKC) dati, pirmie ērču encefalīta un Laimas slimības gadījumi šogad reģistrēti jau janvārī un februārī.
Pagājušonedēļ sabiedrības uzmanības lokā nonāca ziņas par lāci Gulbenes novadā, kuram bija novērojama lāčiem netipiska uzvedība – viņš nevairījās no cilvēku klātbūtnes, bija manāms apdzīvotās vietās, nāca ārā no meža ceļmalā pārtikas meklējumos.
Marta beigas ir īstais laiks, kad sēt fizāļu sēklas dēstu audzēšanai, bet dārzā izstāda apmēram ap to pašu laiku, kad tomātus siltumnīcā. Galu galā abi šie augi ir radinieki.
Zeme pamazām atkūst un no tās spraucas pavasarīgi asni. Nātres ir viens no pirmajiem pavasarīgajiem zaļumiem, ar ko var bagātināt savu ēdienkarti un izmantot skaistumkopšanā.
Neatceros, kad vēl tik ilgi un grūti būtu tapuši kādi no Dabas Dienas rakstiem kā šoreiz. Droši vien visiem ir sarežģīti sakopot domas un koncentrēties uz ko citu, nevis karu Ukrainā.
Laiks, kaut šķietami tik loģiski un konkrēti izmērāms, tomēr ir subjektīvs, kurš gan to nezina? Tāpēc liekas, ka šī ziema ir bijusi tik ilga, gara un vilkusies teju veselu mūžību, ļaujot pat aizmirst, ka kādreiz ir bijis arī citādi. Tumsa, aukstums, pandēmija un nogurums… Glābiņu vienmēr var meklēt pie dabas, un nu jau pavasari vēstošu zīmju ir daudz. Dabas taku izstaigāšanas entuziasti populārākos maršrutus šo gadu laikā noteikti jau būs izgājuši, tāpēc interesanti ir atrast jaunas pieredzes, kas ļauj uz apkārtni un arī sevi paskatīties no jauna rakursa. Tā Dabas Dienas redzeslokā nonāca Adventure Therapy jeb piedzīvojumu terapija. Vairāk par to varat izlasīt sarunā ar vienu no piedzīvojumu terapijas pārstāvēm Dārtu Ansoni.
Kaut arī dažādi dzīvi augi
puķpodos kļūst aizvien populārāki un aizraušanās ar
telpaugu kolekcionēšanu
aizvien vēl uzņem apgriezienus, arī grieztie ziedi aktualitāti nezaudē. Visu gadu
mums pieejamas visdažādākās puķes – gan eksotiskas,
gan tik klasiskas kā, piemēram, rozes, taču arī sezonālie
ziedi ir iecienīti, it sevišķi, ar
nepacietību gaidot pavasari.
Lai labāk veicas darbi jaunajā sezonā, ir vērts smelties
informāciju no profesionāļiem. Dažādi kursi, lekcijas
un meistarklases pieejamas
visa gada garumā – atliek tikai izvēlēties!
Mikrozaļumi un dīgsti ir vērtīgs papildinājums ēdienkartei un arī kā našķis, it sevišķi zirņu dzinumi – tie ir sulīgi, saldi un kraukšķīgi, un tos var grauzt, piemēram, skatoties filmu.